ПРАВИЛНИК О СПРОВОЂЕЊУ ИСПИТА У ОСНОВНОЈ ШКОЛИ
 
Садржај:
 
I.    ОПШТЕ ОДРЕДБЕ ........................................................................................................... 2
II.   ВРСТА ИСПИТА И РОКОВИ ЗА ПОЛАГАЊЕ............................................................................................................2 – 3
ИСПИТНА КОМИСИЈА ...................................................................................................4-5
1. Завршни испит...........................................................................................................5-6
2. Поправни испит..........................................................................................................6-7
3. Разредни испит...........................................................................................................7-8
4. Испит ученика који завршава школовање у року краћем
    од предвиђеног – брже напредовање.......................................................................8-9
5. Испит по приговору на оцену, закључну оцену или оцену на испиту......................9-11
6. Испит ученика осмог разреда који имају више од две недовољне оцене или нису 
положили поправни испит.................................................................................................3
7. Испит из страног језика који се не изучава у школи.................................................11
III.  ПОСТУПАК СПРОВОЂЕЊА ИСПИТА...............................................................................11-16
IV.  ПРЕЛАЗНЕ И ЗАВРШНЕ ОДРЕДБЕ...................................................................................16-17

  

На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања („Службени гласник РС”, број 88/17, 27/18 – др. закон, 10/19, 6/20, 129/21 и 92/23), чланова 70-74. Закона о основном образовању и васпитању („Сл. гласник РС”, бр. 55/13, 101/17, 27/18 – др. закон, 10/19, 121/21, 121/21-др. закон и 92/23), и члана 49. Статута школе, Школски одбор ОШ ,, Доситеј Обрадовић“ у Свођу је на седници одржаној дана 28.6.2024. године, донео је
  
ПРАВИЛНИК О СПРОВОЂЕЊУ ИСПИТА
У ОСНОВНОЈ ШКОЛИ
 ,, ДОСИТЕЈ ОБРАДОВИЋ”  СВОЂЕ
  
Опште одредбе 
Члан 1 
Овим правилником утврђују се врсте испита, рокови за полагање испита, испитна комисија, организација и начин полагања испита, оцењивање на испиту, записник о полагању испита и правна заштита ученика у вези са полагањем испита у Основној школи "Доситеј Обрадовић" (даље: Школа) у складу са Законом, Законом о основном образовању и васпитању и Статутом Школе. 
Врсте испита и рокови за полагање 
Члан 2 
У Школи се полажу следећи испити: 
- завршни; 
- поправни; 
- разредни; 
- испити ученика који завршава школовање у року краћем од предвиђеног - брже напредовање; 
- испит по приговору или жалби; 
- испити ученика осмог разреда који имају више од две недовољнее оцене или бнису положили поправни испит; 
- испит из страног језика који ученик није изучавао у Школи;
Члан 3 
Завршни испит полаже ученик након завршеног осмог разреда, по програму завршног испита за школску годину у којој је завршио осми разред, писаним путем - решавањем тестова, у складу са Законом о основном образовању и васпитању. Програм завршног испита доноси министар. 
Поправни испит полаже ученик од четвртог до осмог разреда који на крају другог полугодишта или на разредном испиту има до две недовољне закључне бројчане оцене из наставних предмета, као и ученик који на разредном испиту добије недовољну оцену из једног или два предмета. 
Разредни испит полаже ученик који није оцењен из једног или више наставних предмета. Ученик може бити неоцењен из наставног предмета уколико није похађао наставу више од трећине укупног годишњег броја часова тог предмета, а оцењивањем се утврди да није достигао образовне стандарде на основном нивоу 
Ученик може да полаже испит из страног језика који се није изучавао у школи, по прописаном наставном програму за одређени разред. 
Испит у поступку бржег напредовања ученика - ученик који се истиче знањем и способностима може у току једне школске године да заврши два разреда, полагањем испита и заврши основну школу у року краћем од осам година, под условима и по поступку који прописује министар. Испуњеност услова за брже напредовање ученика утврђује наставничко веће. 
Ученик осмог разреда који има више од две недовољне закључне бројчане оцене или не положи поправни испит, не понавља разред, већ завршава започето образовање и васпитање у истој школи полагањем испита из предмета из којих има недовољну оцену, у складу са Законом. 
Испит по приговору или жалби полаже ученик који је поднео приговор на оцену из предмета у току школске године, жалбу на закључну оцену из предмета на крају другог полугодишта и жалбу на испит. 
Члан 4 
Ученик од четвртог до седмог разреда полаже поправни испит у августовском испитном року, а ученик осмог разреда у јунском и августовском испитном року. 
Остали испити могу се полагати у следећим испитним роковима: 
- септембарски; 
- новембарски; 
- јануарски; 
- априлски; 
- јунски; 
- августовски; 
Испитна комисија 
Члан 5 
Сви испити, осим завршног испита, полажу се пред испитном комисијом од три члана, од којих најмање два морају бити стручна за предмет односно област предмета, а један члан је одељенски старешина.

Испитну комисију решењем образује директор Школе за сваки испит и сваки испитни рок. 
Уколико Школа нема потребан број стручних лица за одговарајући предмет, директор ће ангажовати стручно лице из друге школе. 
Члан 6 
Уколико је неки од чланова испитне комисије спречен да присуствује испиту, директор ће решењем одредити новог члана комисије најкасније до почетка одржавања испита. 
Ако се замена не обезбеди благовремено, изостанак члана комисије констатује се записнички, а директор одређује нови рок за полагање испита. 
Члан испитне комисије на испиту по приговору или жалби на оцену не може бити наставник чија је оцена оспорена или на чији предлог је утврђена закључна оцена. 
У саставу комисије која је образована у случају поништавања испита не могу бити чланови комисије чији је испит поништен. 
Члан 7.
Испити се организују и спроводе у испитним роковима, утврђеним овим правилником, за сваку врсту испита.
Члан 8.
Ученик који није дошао на испит до почетка полагања усменог дела испита и свој изостанак није оправдао, или испит је започео да полаже па одустао (израдом писменог дела испита), добија недовољну оцену.
Ученик који не дође на полагање испита, а испит није ни започео да полаже, (није радио писмени део), сматра се даје одустао од испита.
Члан 9.
Ако ученик испитној комисији достави оправдање, (лекарско уверење, телеграм или слично) пре дана одређеног за полагање испита и затражи одлагање испита, испитна комисије разматра захтев ученика, родитеља, односно другог законског заступника, може одложити полагање испита, али најкасније до задњег дана у коме се тај испит по распореду полаже у том испитном року, а ако то није могуће, тада се полагање испита одлаже за следећи испитни рок.
У изузетним случајевима може се одложити полагање испита ученику који је из оправданих разлога спречен да полаже испит, по оцени комисије за полагање одређеног испита, а најкасније за следећи испитни рок, о чему ће Школа обавестити писмено подносиоца захтева за одлагање испита.
Члан 10.
Ако кандидат има сметње у говору или друге сметње које га ометају у давању усмених одговора на постављена питања, Комисија може да му дозволи да испит у целини полаже писмено.
Комисија ће начин полагања било ког дела испита прилагодити и кандидату који има сметње, које га ометају да испит полаже на један или други начин.
Члан 11.
Ученик који се у току испита користи недозвољеним средствима (преписује задатке, шапуће и др.), или омета рад испитне комисије може бити удаљен са испита и сматраће се да није положио испит.
1.	Завршни испит
Члан 12.
Завршни испити у основном образовању и васпитању су испити на државном нивоу којима се завршава одређени ниво образовања и васпитања.
          Након завршеног осмог разреда ученик полаже завршни испит писаним путем – решавањем тестова.
          Завршни испит ученик осмог разреда полаже на језику на којем је остваривао бразовно-васпитни рад.
          (Изузетно, завршни испит ученик осмог разреда, на захтев родитеља, може да полаже на другом језику ако је то у најбољем интересу ученика.)
           Програмом завршног испита одређују се наставни предмети из којих ученик полаже завршни испит.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом полаже завршни испит у складу са његовим чулним и моторичким могућностима, односно условима које захтева одређена врста инвалидитета.
Ученик се може уписати на следећи ниво образовања и васпитања на основу резултата постигнутог на завршном испиту.
Регуларност завршног испита обезбеђује директор.

2. Поправни испит
Члан 13.
Поправни испит полажу ученици од четвртог до осмог разреда који на крају другог полугодишта имају до две недовољне закључне бројчане оцене из обавезних предмета или из једног обавезног предмета и изборног програма други страни језик. (као и ученик од другог до завршног разреда основног музичког и балетског образовања и васпитања).
Ученик од четвртог до седмог разреда полаже поправни испит у августовском испитном року, а ученик осмог односно завршног разреда у јунском и августовском испитном року.
Ученик од четвртог до седмог разреда који на крају другог полугодишта има више од две недовољне закључне бројчане оцене и ученик који не положи поправни испит или не приступи полагању поправног испита, понавља разред.
Ученик осмог разреда који има више од две недовољне закључне бројчане оцене или не положи поправни испит не понавља разред, већ завршава започето образовање и васпитање у истој школи полагањем испита из предмета из којег има недовољну оцену, у складу са Законом.
Ученик завршног разреда основног образовања и васпитања који положи поправни испит, стиче право да полаже завршни испит у основном образовању и васпитању, у прописаним роковима.
Члан 14.
Поправни испити полажу се у августовском испитном року од 20. до 30. августа текуће школске године, осим ученика осмог разреда који полажу поправни испит у јунском и августовском испитном року, после одржане припремне наставе.
Члан 15.
Ученик који полаже поправни испит обавезан је да похађа припремну наставу, коју је школа дужна да организује непосредно пре полагања поправног испита.
Припремна настава организује се пре почетка испитног рока, у трајању од најмање пет радних дана, са по два часа дневно, за сваки предмет.
У току припремне наставе обрађују се програмски садржаји предмета које ученици нису са успехом савладали у току редовне наставе и допунског рада.

Члан 16.
Ученик који положи поправни испит уписује се у наредни разред.
Ученик који није положио поправни испит или и није приступио полагању поправног испита, понавља разред.
3. Разредни испит
Члан 17.
Разредни испит полаже ученик који није оцењен из обавезног предмета, изборног програма и активности, уколико није похађао наставу више од трећине укупног годишњег броја часова тог обавезног предмета,  изборног програма и активности и уколико се оцењивањем утврди да није достигао образовне стандарде на основном нивоу, у складу сапосебним законом.
         Ученик може бити неоцењен из обавезног предмета, изборног програма и активности уколико није похађао наставу више од трећине укупног годишњег броја часова тог обавезног предмета, изборног програма и активности и уколико се оцењивањем утврди да није достигао образовне стандарде на основном нивоу.
         Ученик који на разредном испиту добије једну или две недовољне оцене, као и ученик који није приступио полагању разредног испита из једног или два обавезна предмета, изборног програма и активности полаже, поправни испит.
          Ученик који на разредном испиту добије недовољну оцену из више од два обавезна предмета, укључујући и изборни програм други страни језик, или који не приступи полагању разредног испита из више од два обавезна предмета, изборног програма и активности, понавља разред, у складу са законом.
Члан 18.
За ученике који су упућени на полагање разредног испита због болести, Школа организује припремни рад у трајању од најмање 10% годишњег броја часова наставе из предмета из кога се полаже тај испит.
Обим и распоред припремног рада утврђује Наставничко веће Школе.
Члан 19.
Ученик има право да изабере предмете из којих ће полагати испите у јунском испитном року, а испите из осталих предмета да остави за августовски испитни рок.
Члан 20.
          Успех ученика на разредном испиту утврђује се након полагања испита из свих наставних предмета, на основу аритметичке средине закључних прелазних бројчаних оцена из обавезних предмета и изизборног програма други страни језик, као и оцене из владања (почевод другог разреда), најкасниједо 31. августа текуће школске године.
Ученик који на разредном испиту добије позитивне оцене из свих наставних предмета уписује се у наредни разред.
Ученик који на разредном испиту добије недовољну оцену из једног или два наставна предмета полаже поправни испит.
             Ученик који не приступи полагању разредног испита или га не положи у поправном испитном року, понавља разред, изузев ученика завршног, (осмог), разреда у складу са Законом.
4. Испит ученика који завршава школовање
у року краћем од предвиђеног – брже напредовање
Члан 21.
Ученик може да заврши два разреда у току једне школске године полагањем испита из свих прописаних наставних предмета разреда у који је уписан и испита из свих прописаних наставних предмета из наредног разреда.
            Ученик може да заврши два резреда у току једне школске године у току школовања од I до IV разреда и од V до VII разреда.
             Ученик не може полагати испите из V разреда ако је уписан у IV разред.
Члан 22.
            Испити из наредног разреда могу се полагати на крају другог полугодишта, на почетку наредне школске године и на крају првог полугодишта.
            Испите из прописаних насатвних предмета за наредни разред ученик може да полаже на крају другог полугодишта разреда у који је уписан, ако је донета одлука о бржем напредовању до почетка априла месеца текуће школске године. Испите за наредни разред ученик треба да положи најкасније до краја текуће школске године.
           Испите из приписаних наставних предмета за наредни разред ученик може да полаже на почетку наредне школске године, ако је донета одлука о бржем напредовању до почетка јуна месеца текуће школске године. Испите за наредни резред ученик треба да положи најкасније до краја септембра месеца.
          Испите из прописаних наставних предмета разреда у који је уписан може да полаже ученик на крају првог полугодишта, ако је донета одлука о бржем напредовању до почетка текуће школске године, а најдаље до 1. октобра. Испите из овог разреда ученик треба да положи најкасније до 1. фебруара. Овај ученик похађа редовно наставу наредног разреда у другом полугодишту и завршава га у јуну месецу текуће школске године.
           Предлог за брже напредовање ученика може да поднесе наставник разредне наставе, одељењски старешина и други наставници из одељенског већа који прате ченике у току школовања и ако утврде да се ученик посебно истиче знањем и способностима предлажу директору школе да донесе одлуку о његовом бржем напредовању.
         Предлог за брже напредовање ученика директору школе, може да поднесе и родитељ односно други законски заступник ученика.
         Директор школе доноси одлуку о бржем напредовању ученика, на основу прибављене писмене сагласности ученика и његовог родитеља, односно другог законског заступника.
     Директор школе после подентог предлога за брже напредовање ученика, прибавља мишљење стручне комисије да ли  ученик испуњава прописане услове за напредовање.
        Стручну комисију сачињавају: школски лекар, школски психолог, односно школски педагог и наставник разредне наставе, односно одељенски старешина који дају мишљење о здравственој, психилошкој и педагошкој оправданостиз ахтева.
        Чланове стручне комисије одређује директор школе.
        Стручна комисија доставља своје мишљење о томе да ли ученик испуњава услове за напредовање, у року од седам дана од дана завршетка рада испитне комисије.
        Директор школе доноси одлуку о завршавању одређених разреда у току једне школске године, у року од седам дана по пријему мишљења стручне комисије.
          Одлуком о бржем напредовању ученика утврђује се који се разреди завршавају у року краћем од прописаног и утврђује време и начин полагања сваког наставног предмета.
         Одлука у писменом облику доставља се родитељу односно другом законском заступнику ученика,  у року од три дана од њеног доношења.
5. Испит ученика по приговору на оцену, закључну оцену и оцену на испиту
 
Члан 23
Ученик основног образовања и васпитања, његов родитељ, односно други законски заступник има право да поднесе:
1) приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања у току школске године;
2) приговор на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања на крају првог и другог полугодишта;
3) приговор на испит.
Приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања у току школске године подноси се директору школе у року од три дана од саопштења оцене.
Приговор на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања на крају првог и другог полугодишта подноси се директору школе у року од три дана од дана добијања ђачке књижице, односно сведочанства, осим за ученике завршних разреда у рокуод 24 сата.
Приговор на испит подноси се директору школе, у рокуод 24 сата од саопштавања оценена испиту.
Директор школе, у сарадњи са стручним сарадницима и одељенским старешином, решењем одлучује о приговору наоцену из обавезног предмета, изборног програма и активности у току школске године, у року од три дана, уз претходно прибављену изјаву наставника, односно у року од 24 сата о приговору на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности на крају првог и другог полугодишта и приговор на испит, уз претходно прибављене изјаве наставника.
Директор је дужан да предметном наставнику на чију оцену у току школске године је уложен приговор, у року од три дана од дана доношења решења   достави решење.
Ако оцени да је приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности основан и да оцена није јавно саопштена, образложена, односно да оцењивање није у складу са прописима, директор поништава оцену, појачава педагошко-инструктивни рад са наставником у установи и решењем образује комисију за проверу знања ученика, преглед и поновно оцењивање писменог или другог рада ученика. Комисија има три члана, од којих су два стручна за предмет, односно област предмета.
Уколико се утврди да закључна оцена није изведена у складу са прописима, директор поништава и враћа оцену одељењском већу на разматрање и закључивање. 
Ако директор и након поновног разматрања и закључивања од стране одељењског већа, утврди да закључна оцена из обавезног предмета, изборног програма и активности није изведена у складу са прописима или је приговор из других разлога основан, решењем поништава закључну оцену и упућује ученика на полагање испита. 
Ако утврди да је оцена на испиту изведена противно прописима, поништава испит и упућује ученика на поновно полагање испита. Испит се организује у року од три дана од дана подношења приговора.
Уколико школа нема потребан број стручних лица да образује комисију, ангажује стручно лице из друге школе.
Наставник чија оцена је оспорена или на чији је предлог утврђена закључна оцена, не може да буде члан комисије. Оцена комисије је коначна.
6. Испит из страног језика који се не изучава у школи
Члан 24.
Ученик може да полаже испит из страног језика који није изучавао у школи. Испит се полаже по прописаном плану и програму за одређени разред.
Школа издаје ученику уверење о положеном испиту.
Члан 25.
Разредни испит из страног језика који није изучавао у школи ученик полаже:
– у јунском испитном року у задњој недељи пре завршетка наставне године;
Члан 26.
Уколико не располаже стручним кадром, Школа може за ученике оргаорганизовати полагање испита из страног језика који се не изучава у Школи и у некој другој градској школи, или ангажовати стручни кадар из друге школе.
Изузетно, ученику може да се призна уверење о положеном испиту из страног језика као доказ о савладаности програма страног језика за одређени разред, ако је то у најбољем интересу ученика, уколико је ученик наставио стицање основношколског образовања у другој школи, у којој се изучава други страни језик у односу на школу у којој je претходно стицао основношколско образовање и васпитање.
Организација и начин полагања испита
Члан 27 
За полагање испита директор решењем образује комисију од најмање три члана, од којих су два стручна за предмет, односно област предмета, а један члан је одељенски старешина.
Уколико Школа нема потребан број стручних лица за одговарајући предмет, ангажује стручно лице из друге школе.
Комисију обавезно сачињавају: председник комисије, испитивач и стални члан.
Испит се полаже у просторијама Школе.
Члан 28
Ученици се на прописаном обрасцу пријављују за полагање испита.
Дан и час полагања испита у оквиру испитног рока одређује директор, на предлог Комисије.
Дан и час полагања испита одређује се тако да ученик истог дана не полаже испит из више од једног предмета.
Ученику се полагање усменог и писменог дела испита организује у два различита дана.
Обавештење о дану и часу полагања испита истиче се на огласну таблу Школе најкасније 3 дана пре дана одређеног за полагање испита.
Члан 29
Ученик може из оправданих разлога захтевати одлагање полагања испита, а може и оправдати изостанак са испита или дела испита и захтевати да испит полаже накнадно.
У случајевима из става 1. овог члана испит може да се полаже најкасније до краја испитног рока.
Члан 30 
Усмени део испита полаже се извлачењем испитних цедуља. 
Испитна цедуља садржи најмање три испитна питања. 
Испитна комисија припрема испитна питања тако да се испитним питањима обухвати целокупно градиво наставног предмета. 
Испитне цедуље морају бити од исте хартије, једнаке величине и боје, оверене печатом школе. 
Број испитних цедуља мора бити за 10 % већи од броја ученика који полажу испит. 
Члан 31 
Ученик који полаже испит (у даљем тексту: кандидат) обавезан је да на испит дође са ђачком књижицом у којој је налепљена и оверена његова фотографија.
Пре почетка полагања испита, председник Комисије упознаје кандидата с његовим правима и обавезама за време полагања.
Члан 32 
Кандидат има право:
1) да по извлачењу питања, односно тема, поставља питања ради тачног и потпуног разумевања онога што се од њега тражи;
2) да направи концепт за давање одговора;
3) да одговори на сва извучена питања.
Члан 33 
Кандидат има обавезу:
1) да на време приступи полагању испита;
2) да поступа по налозима Комисије;
3) да за време испита не напушта просторију у којој се испит одржава, осим по одобрењу Комисије;
4) да се за време испита не служи преписивањем нити другим недозвољеним средствима.
Члан 34 
Ученик испит полаже усмено, писмено и практично, зависно од предмета којима је регулисана провера знања, вештина и навика, начин и врста провере.
Наставне предмете за које је наставним планом и програмом предвиђен писмени или практичан рад, ученик полаже и писмено и усмено (или практично и усмено). Писмени, (практични), део испита из ових предмета састоји се у изради писменог, (практичног), рада. Ученик прво ради писмени, (практични), а потом приступа усменом делу испита.
У току једног дана ученик може да полаже само један део испита (било да је писмени или усмени).
Члан 35 
Израда писменог (практичног), рада траје један, а изузетно два школска часа по 45 минута.
Писмени, (практични), део испита обавља се најмање један дан раније пре усменог дела испита.
Тему писменог рада, (задатак практичног рада), утврђује испитивач.
У току дана ученик може да ради писмени, (практичан) рад само из једног наставног предмета.
Писмени рад, (практичан рад), прегледа и оцену даје испитивач.
Члан 36 
На усменом делу испита обавезно је учешће свих три члана испитне комисије.
Испитивач припрема испитна питања тако да се тим питањима обухвати целокупно градиво наставног предмета.
На основу списка испитних питања испитивач припрема испитне листиће. Испитни листићи обележавају се редним бројем и оверавају печатом Школе.
Број испитних листића је за 10 (десет) већи од броја кандидата који полажу испит тога дана. 
Члан 37 
На усменом делу испита ученик извлачи испитни листић који садржи најмање три испитна питања.
Питања треба да су дата тако да ученик може да разуме питање, да је питање у оквиру плана и програма предмета и да се из одговора ученика може закључити да ли он и у којој мери влада садржајима програма предмета из кога полаже испит.
Члан 38 
По извлачењу испитног листића ученик има право да на чистом листу папира сачини концепт одговора на постављена питања, који ће му послужити приликом давања одговора.
Време за припрему одговора може трајати највише 15 (петнаест) минута, осим ако више ученика извлачи испитне листиће, када то време траје онолико колико трају одговори ученика који полажу испит раније.
Члан 39.
Пре него што започне са давањем усмених одговора ученик може, по одобрењу испитне комисије, да замени извучени листић, али само једном у току полагања усменог дела испита из једног предмета.
Приликом утврђивања оцене из усменог дела испита, испитна комисија ће имати у виду и извршену замену испитног листића.
             Ако ученик има сметње у говору или друге тешкоће које га ометају у давању конкретних усмених одговора на постављена питања, испитна комисија може припремљени концепт одговора ученика прочитати и прихватити као дат усмени одговор на постављена питања.
Одлуку о читању концепта доноси испитна комисија у току испита, а на захтев ученика или неког од чланова испитне комисије.
Члан 40.
Ако ученик у току испита учини повреду обавеза ученика испитна комисија га удаљава и покреће поступак код надлежног органа Школе ради утврђивања његове одговорности.
Ученик из става 1. овог члана не може да полаже испит из предмета из кога је удаљен све док се не оконча поступак утврђивања његове одговорности за повреду обавезе ученика.
Члан 41.
У случају да надлежни орган утврди повреду обавезе, сматраће се да ученик није положио испит те га може полагати у наредном испитном року.
Испитна комисија унеће у записник да је ученик удаљен са испита и навешће разлоге удаљења.
Члан 42.
Ако ученик у току испита одустане од полагања, испитна комисија ће у записник унети оцену: недовољан (1).
Под одустајањем од даљег полагања испита сматра се кад кандидат извуче испитни листић, па одустане од давања одговора, или кад изради писмени рад, па не дође у одређено време ради полагања усменог дела испита, а свој изостанак не оправда испитној комисији.
Члан 43.
Испит је положио кандидат који је добио оцену од „довољан (2)” до „одличан (5)”, а ученик који је добио оцену „недовољан (1)”, није положио испит.
Оцена „недовољан (1)” уписаће се у записник о полагању испита у случају да кандидат не поседује потребна знања, односно вештине на задовољавајућем нивоу.
Кандидат није положио испит и ако:
1) није приступио полагању испита или дела испита;
2) одустане од полагања испита или дела испита после извлачења испитних листића и напусти просторију у којој се испит одржава;
3) буде удаљен са испита или дела испита због непоштовања обавеза у вези са поступком полагања испита.

Члан 44.
После усменог испитивања свих ученика из одређеног предмета, испитна комисија на предлог испитивача утврђује оцену за сваког ученика.
Ако је ученик испит полагао и израдом писменог рада испитна комисија утврђује оцену узимајући у обзир и оцену са писменог дела испита.
Испитна комисија утврђује оцену већином гласова од укупног броја чланова комисије.
Оцене ученицима јавно саопштава председник испитне комисије, са образложењем.
Члан 45.
Општи успех ученика основног образовања и васпитања утврђује се на крају првог и другог полугодишта на основу аритметичке средине закључних прелазних бројчаних оцена из обавезних предмета и из изборног програма други страни језик, као и оцене из владања, почев од другог разреда, најкасније до до 31. августа текуће школске године.
Члан 46.
Стални члан испитне комисије уноси податке о сваком ученику у записник о полагању испита. Унете податке оверавају својим потписима сва три члана испитне комисије
На основу записника о полагању испита, одељенски старешина уноси у матичну књигу ученика податке о обављеном испиту. Подаци се уносе мастилом или хемијском оловком плаве боје.
Члан 47.
Пријаве и записнике о полагању испита, испитна комисија добија од секретара Школе пре почетка испита.
Председници испитних комисија обавезни су да по одржаним испитима врате секретару Школе записнике и пријаве са унетим подацима и резултатима обављених испита.
Председник испитне комисије пре него што врати документацију секретару, прегледа све записнике и контролише да ли су сви потребни подаци исправно унети.
Пријаве за полагање испита и записници о полагању испита чувају се у архиви Школе трајно.
IV. ПРЕЛАЗНЕ И ЗАВРШНЕ ОДРЕДБЕ
Члан 48.
Све што није регулисано овим правилником примењиваће се Закон о основама система образовања и васпитања, Закон о основном образовању и васпитању, Правилник о оцењивању у основном образовању и васпитању, Статут Школе, Правилник о условима и поступку напредовања ученика основне школе,  Правилника о садржају и начину вођења евиденције и издавању јавних исправа у основној школи и други важећи прописи који регулишу ову материју.
Члан 49.
Даном ступања на снагу овог правилника престаје да важи Правилник о спровођењу испита у ОШ „Доситеј Обрадовић“ у Свођу број 56/19 од 26.2.2019. год.

Овај правилник ступа на снагу осмог дана од дана објављивања на огласној табли Школе. 
Број:________________
Датум:______________ 
  	ПРЕДСЕДНИК ШКОЛСКОГ ОДБОРА 	
  	______________________________